curs 1
DESCRIPTION
Curs 1-lemnTRANSCRIPT
I. ELEMENTE DE BAZĂ
1. Elemente de economie forestieră
în lume: pădurile ocupă1/3 din suprafaţa continentelor(4.300 mil. ha);în România: 27% din teritoriu (cca. 6 mil. ha);
Clasificare:dupărepartizarea în teritoriu:- peste 700 m altitudine 60%;- între 150şi 700 m 30%;- sub 150 m 10%.dupăzona de vegetaţie:- peste 1300 m altitudine alpină;- între 200şi 1300 m forestieră;- sub 200 m stepă.dupăponderea speciilor:- fag 30%;- răşinoase 30%;- stejar 20%;- altele 20%.
22
I. ELEMENTE DE BAZĂ
2. Scurt istoricîn antichitate;în Evul Mediu (Bassano del Grappa – sec. XVI);în epoca modernă(Franţa, Emi – 1825, Germania – lemnîncleiat);în perioada contemporană;în România: biserica din Surdeşti (1797) – 54 m, salaFloreasca, Ilva Mică.
3. Avantajeleşi dezavantajele construcţiilor din lemnavantaje:
dezavantaje:
- rezistenţărelativ mare;- montare-demontare simplă;- conductivitate termicămică;
- prelucrare uşoară;- coef. de dilatare termicămic;- tratat durabilitate mare.
- anizotropiaşi neomogenitatea;- defecte naturale;
- defecte cauzate de insecte şiciuperci;
- sortiment limitat;- influenţa negativăa umidităţii;
- inflamabilitatea.
33
I. ELEMENTE DE BAZĂ
4. Clasificarea construcţiilor din lemndupădurata de exploatare:
- permanente durata > 4 ani;- provizorii durata < 4 ani;- auxiliare.
dupăcondiţiile de exploatare:- adăpostite; - neadăpostite; - sub apă.
dupădestinaţie:- civile; - industriale; - agricole;- poduri, podeţe; - hidrotehnice; - speciale.
dupăsistemul constructiv:- grinzi; - cadre; - arce;- bolţi; - cupole.
dupămodul de execuţie:- în fabricăsau atelier specializat;- pe şantier.
44
I. ELEMENTE DE BAZĂ
5. Materialul lemnos şi caracteristicile sale fizico-mecanicestructura lemnului:
Fig. 1: Panădin lemn, taiatădin trunchi. Fig. 2: Secţiune prin trunchi
55
I. ELEMENTE DE BAZĂ
secţiuni caracteristice:
Fig. 3: Structura unui trunchi (transversal). Fig. 5: Secţiune tangenţială.
Fig. 4: Secţiune radială.
66
I. ELEMENTE DE BAZĂ
celula vegetală:
Fig. 6: Microstructura peretelui celular ceformeazălemnul.
Fig. 7: Reprezentare schematicăla nivelmicroscopic a unui bloc din lemn de pin.
77
I. ELEMENTE DE BAZĂ
compoziţia chimică: C 50%, O2 44%, H 6%anizotropialemn timpuriu, lemn târziu
Fig. 8: Reprezentare microscopicăa unei secţiuni transversale de molid (inel anual).
88
I. ELEMENTE DE BAZĂ
6. Clasificarea materialului lemnosdupăspecie:
- foioase (salcâm, stejar, gorun, fag, frasin, ulm, plop);- răşinoase (larice, pin, molid, brad).
dupăgradul de prelucrare:- lemn brut (rotund);- lemn ecarisat (cherestea).
Fig. 9: Lemn rotund. Fig. 10: Lemn ecarisat.
99
I. ELEMENTE DE BAZĂ
clasificare cherestea:- dupămodul de debitare (tivităsau netivită);
- dupăumiditate:- verde peste 30%;- zvântată 24 – 30%;- semiuscată 18 – 24%;- uscată sub 18%.
Fig. 11: Cherestea tivităsau netivită.
1010
I. ELEMENTE DE BAZĂ
- dupăsortimente: scânduri, dulapi, şipci, rigle, grinzi, etc.
- dupăclase de calitate (scânduri şi dulapi): E (A, B); T; III; IV; V.
Fig. 12: Sortimente de cherestea.
1111
I. ELEMENTE DE BAZĂ
7. Defectele lemnuluişi categorii de material lemnosdefecte de formăa trunchiului (conicitate, curbură) şi destructură(concreştere, etc)
Fig. 13: Defecte de formăa trunchiului şi de structură:
a. Rulurăasociatăunei crăpături a inimii;
b. Crăpătură, situaţie mai des întâlnităla foioase decâtla conifere;
c. Degradare cauzatăde lovituri.
1212
I. ELEMENTE DE BAZĂ
defecte din cauza nodurilorşi crăpăturilor
Fig. 14: Categorii de calitate:
- Calitatea I:
- Calitatea II:
- Calitatea III:
Fig. 15: Principiul tăierii pentru controlulfisurării.
4b
...)dd(d 321
3b
...)dd(d 321
2b
...)dd(d 321
1313
I. ELEMENTE DE BAZĂ
Categorii de calitate
Tabel 1: Categoria de calitate în funcţie de solicitarea şi destinaţia pieselor.
Elemente secundare supuse la încărcări accidentale (deexemplu: astereala, piese a căror deteriorare nupericliteazărezistenţa şi stabilitatea construcţiilor).
III
a). Piese supuse la compresiune şi încovoiere.b). Elemente întinse şi întinse-încovoiate, la care efortulunitar efectiv reprezintămaximum 70% din rezistenţaadmisibilăa lemnului.
II
Elemente supuse la întindere şi încovoiere, de exemplu:grinzi cu zăbrele, grinzi simple, piese speciale, pene,dornuri, eclise, etc.
I
Solicitarea şi destinaţia pieselor şi elementelor din lemn
Categoria de calitatea pieselor şi
elementelor dinlemn
1414
I. ELEMENTE DE BAZĂ
defecte din cauza insectelor, microorganismelor, paraziţilorvegetali;contracţia si umflarea
Fig. 16: Deformaţii şi fisurări ale secţiunii pentru principalele moduri de debitare.
1515
I. ELEMENTE DE BAZĂ
Fig. 19: Reprezentare schematicăa evoluţiei umidităţii lemnului.
Fig. 20: Contracţia şi umflarea maximepentru molid, în cele 3 direcţii principale.
Fig. 21: Contracţia şi fisurarea unei secţiuni masivedin lemn rotund.
1818
I. ELEMENTE DE BAZĂ
8. Putrezirea lemnuluişi măsuri de protecţie
Fig. 22: Penetrare (longitudinal şi transversal pe fibre), dupăo imersie de 24 de ore în lichid.
1919